ДІЛОВА РЕПУТАЦІЯ МАЙБУТНЬОГО ВИКЛАДАЧА ЗАКЛАДУ ВИЩОЇ ОСВІТИ ЯК НАУКОВИЙ ФЕНОМЕН - Юник, О. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Військово-спеціальні науки, 2021)
Розглянуто існуючі тлумачення поняття "ділова репутація особистості", розроблені дослідниками різних галузей науки: маркетингу, менеджменту, бухгалтерського обліку та аудиту, юриспруденції, політології, соціології, психології, військової педагогіки тощо. Виокремлено такі види ділової репутації особистості: професійну, фінансову, юридичну, адміністративну, соціальну (особистісну) тощо. Наголошено на існуванні хибної думки щодо синонімічності понять "ділова особа" та "підприємець", пов’язаної зі стереотипним сприйняттям обох термінів як таких, що характерні для особи, зайнятої у сфері підприємництва та бізнесу. Зазначено, що оцінка ділової репутації особистості в будь-якій сфері професійної діяльності (як цивільної, так і військової), надана представниками різних сегментів цільової аудиторії, має певні відмінності. Акцентовано увагу на недолугості розгляду ділової репутації в педагогічній науці, яка і так представлена обмеженою кількістю праць науковців. Охарактеризовано суспільну думку про особистість викладача вишу в межах позитивного та негативного його сприйняття. Виявлено нерозглянуті елементи ділової репутації майбутнього викладача закладу вищої освіти. Обґрунтовано специфіку виявлення модальності їхньої ділової репутації, що проявляється в можливості виокремлення не лише позитивних характеристик у її носія, а й негативних та нейтральних (нульових). Описано специфіку сприймання цільовою аудиторією носія ділової репутації, яка відбувається завдяки виокремленню домінуючих якостей у його поведінці та несвідомому зіставленні їх кількості та вагомості. Доведено, що за домінування в носія ділової репутації позитивних якостей над негативними проявляється позитивна модальність означеного феномену, а у випадку переважання негативних якостей над позитивними – негативна. Існування нульової ділової репутації майбутнього викладача закладу вищої освіти можливе лише за умови недостатньої поінформованості цільової аудиторії про поведінку та особистісні якості її носія.