ҐЕНЕЗА ПРАВОВОГО ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ АКАДЕМІЧНОЇ ДОБРОЧЕСНОСТІ - Шопіна, І. (Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Військово-спеціальні науки, 2020)
Стаття присвячена визначенню особливостей етапів формування правового забезпечення академічної доброчесності в Україні. Доведено, що перший етап розвитку правового забезпечення академічної доброчесності розпочався у 1996 році, після закріплення в Конституції України базових вимог до захисту авторських прав та інтелектуальної власності. Його сутність полягає у створенні конституційно-правових основ поведінки учасників суспільних відносин, пов’язаних з охороною та захистом авторських прав в освітньому процесі. Обґрунтовано, що другий етап розвитку правового забезпечення академічної доброчесності розпочався у 2004 році, коли активізувалися загальноєвропейські процеси підвищення ролі університетів у суспільстві та трансформації вимог до учасників освітньої діяльності. Цей етап ознаменувався ухваленням Бухарестської декларації з етичних цінностей і принципів вищої освіти в європейському регіоні (2-5 вересня 2004 р.), а його результатом стало створення загальноєвропейського дискурсу академічного доброчесності, який включав педагогічні, етичні та правові аспекти досліджуваного явища. З’ясовано, що третій етап правового забезпечення академічної доброчесності пов’язаний із закріпленням у 2011 році у Національній рамці кваліфікацій дотримання належної академічної доброчесності як необхідного для започаткування, планування, реалізації та коригування послідовного процесу ґрунтовного наукового дослідження рівня базових вмінь та навичок. З цього моменту розпочинається активний розвиток термінологічного апарату проблематики академічної доброчесності, відбувається підготовка пропозицій до законодавства про освіту. Визначено, що четвертий етап розвитку правового забезпечення академічної доброчесності, який триває і донині, розпочався у 2017 році і пов’язаний із кардинальним оновленням законодавства про освіту, зокрема, визначенням легального поняття академічної доброчесності, основних вимог до її дотримання педагогічними, науково-педагогічними, науковими працівниками та здобувачами освіти, правовим закріпленням складу порушень академічної доброчесності, форм та видів академічної відповідальності, а також з активним закріпленням етичних вимог щодо академічної доброчесності викладачів, науковців та здобувачів освіти в кодексах академічної доброчесності, ухвалених зборами трудових колективів або вченими радами університетів.